b'Ste vedeli, da so lahko geni zelo zgovoren vodnik po davni zgodovini? No, vsaj postali so, zdaj, ko jih zmoremo neznansko hitro in u\\u010dinkovito od\\u010ditavati. V samo nekaj letih so raziskovalci na tem podro\\u010dju pre\\u010desali 20 000 pradavnih genomov in odkrili marsikaj presenetljivega o na\\u0161i davni preteklosti.
In s pomo\\u010djo genov lahko še podrobneje pišemo zgodbe velikanov preteklosti, kakršen je bil med drugim tudi Ludvig van Beethoven, pojasnjuje Johannes Krause, eden od direktorjev na \\u010delu inštituta Maxa Plancka za evolucijsko antropologijo v Leipzigu, pristojen za arheogenetiko. Leta 2010 je bil prav on tisti, ki je odkril denisovce, nedavno pa je skupaj z mednarodno skupino raziskovalcev veliko pozornosti po\\u017eel z rezultati analize dednega zapisa tega slavnega skladatelja. V svojem delu s pomo\\u010djo genetike preu\\u010duje kulture in populacije iz davne preteklosti ter evolucijo spremljajo\\u010dih jih patogenov, zanima ga, kako se te odslikavajo v sodobnih populacijah, kako so potekale selitve, kako so ljudje torej kon\\u010dali to\\u010dno tu, kjer so, ter kakšna je genetska zgodovina svetovne populacije.
\\nKot povod za tokratno oddajo je slu\\u017eila knjiga Potovanje naših genov, pod katero je podpisan kot soavtor in ki je od nedavnega na voljo tudi v slovenš\\u010dini v prevodu Aleša U\\u010dakarja.
'